ЦИФРОВІ ТЕХНОЛОГІЇ В ІНКЛЮЗИВНІЙ ОСВІТІ: РЕАЛІЇ, ПРОБЛЕМИ ТА ПЕРСПЕКТИВИ - БУДНИК, Олена Богданівна; КОНДУР, Оксана Созонтівна; ДЯКІВ, Ірина Богданівна (Вісник Черкаського національного університету імені Богдана Хмельницького. Серія: "Педагогічні науки", 2020)
У статті обґрунтовано актуальність про-блеми застосування новітніх цифрових техно-логій у роботі з особами з особливими освітніми потребами. Доведено, що цифрові-зація освіти сприяє підвищенню її якості, спо-стерігається тенденція збільшення кількості віртуальних освітніх платформ, цифрових інструментів та електронних ресурсів для навчання онлайн та офлайн. Це істотно полегшує доступ до освітнього процесу людей з особливостями психофізичного розвитку, ко-мунікацію з однодумцями, розвиток здібнос-тей, партнерську взаємодію тощо. За результатами емпіричного дослідження авторів, яке проведено серед педагогічних (нау-ково-педагогічних) працівників Івано-Франківської та Київської областей, виявлено їхнє ставлення до окресленої проблеми та найбільш ефективні технічні засоби для навчання учнів з обмеженими можливостями. Серед шляхів і можливостей застосування ІКТ в інклюзивному процесі виокремлено: персональні комп’ютери, SMART-дошки, мобільні телефони, планшети, асистивні (допоміжні) технології, що використовуються у компенсаційних, комуні-каційних і дидактичних цілях. Визначено переваги та труднощі застосу-вання цифрових технологій в інклюзивному процесі. З’ясовано, що близько третини опита-них педагогів серед переваг використання ІКТ в умовах інклюзії вважають: «підвищення моти-вації до навчання учнів з ООП»; 20,2% респонде-нтів – «індивідуалізацію процесу навчання» і стільки ж – «розширення доступу для презен-тації навчального матеріалу»; 16,3 % – «можли-вості для розвитку розумових здібностей учнів з інвалідністю», 6,7% – «наявність можливостей для оперативного обміну інформацією»; 4,8% – «необмежений доступ до інформації». За ре-зультатами опитування, серед типових труд-нощів щодо використання цифрових технологій в інклюзії педагоги-практики вказали на: недо-статню кількість навчально-методичного за-безпечення – 34 особи (30,1%); низький рівень підготовки педагогічних працівників щодо вико-ристання ІКТ в інклюзії – 25 осіб (24,3%); недо-статнє комп’ютерне забезпечення закладів освіти – 23 особи (22,4%); відсутність бажання використовувати цифрові технологій в навчанні осіб з ООП – 17 осіб (16,5 %); низький рівень умотивованості вчителів (викладачів) – 7 рес-пондентів, що становить 6,8%. Результати дослідження можуть бути ко-рисними при розробленні методичних рекомен-дацій щодо вдосконалення професійної підгото-вки майбутнього вчителя до використання цифрових технологій в інклюзивній практиці чи системі підвищення педагогічної кваліфікації.