ХУДОЖНЬО-ЕСТЕТИЧНА КОМПЕТЕНТНІСТЬ КОРЕКЦІЙНИХ ПЕДАГОГІВ: ОСОБЛИВОСТІ ТА РІВЕНЬ СФОРМОВАНОСТІ - МАНЬКО, Олена; МАЛІКОВА, Юлія (Вісник Черкаського національного університету імені Богдана Хмельницького. Серія: "Педагогічні науки", 2021)
Представлено результати емпіричного дослідження особливостей сформованості художньо-естетичної компетентності майбутніх корекційних педагогів. В останні роки все більша частина вітчизняних та зарубіжних дослідників акцентують увагу на високій актуальності, значущості формування ХЕК студентів, але, незважаючи на це, по сьогоднішній день розуміння структури компетентності, особливості діагностики залишаються дослідженими фрагментарно. Між тим, своєчасна діагностика рівня сформованості окремих структурних компонентів компетентності дозволить здійснювати систематичний контроль, корегувати освітньо-виховний процес таким чином, щоб він відповідав меті розвитку ХЕК. Висока актуальність формування компетентності і відсутність практичного розуміння шляхів діагностики конструкта формують проблему дослідження. Метою роботи виступає публікація результатів емпіричного дослідження, спрямованого на виявлення рівня сформованості ХЕК майбутніх корекційних педагогів на основі апробації обґрунтованого комплексу діагностик. Зазначений комплекс діагностик було апробовано на базі Донбаського державного педагогічного університету. В експериментальній роботі брали участь 59 студентів – майбутніх корекційних педагогів (41 жінка; 18 чоловік). Вік респондентів: від 17 до 21 року. В процесі проведення емпіричного дослідження було застосовано комплекс діагностик. Застосовувався метод структурного групування, кількісного аналізу. Результати дослідження дозволяють зробити висновок, що всі структурні компоненти ХЕК формовані у майбутніх корекційних педагогів переважно на середньому рівні. Відносно високий рівень сформованості афективного компоненту свідчить про наявність мотивації студентів до реалізації творчої діяльності при відсутності системи уявлень про чинники, механізми креативності, сформованих стратегій аналізу, сприйняття витворів мистецтва, при низькому рівні сформованості навичок адекватної рефлексії, саморефлексії. Отримані результати повинні бути враховані в процесі розробки педагогічної системи, націленої на розвиток ХЕК майбутніх корекційних педагогів.