Вісник Черкаського національного університету імені Богдана Хмельницького. Серія: "Педагогічні науки"
Рік заснування: 1998. Матеріали «Вісника» присвячені проблемам формальної, неформальної та інформальної освіти. У статтях презентуються результати досліджень різних аспектів розвитку освітніх систем, особливості організації різних форм навчання, розробки нових педагогічних технологій, педагогічні умови ефективності пізнавальної діяльності суб’єктів освітнього процесу, неперервність професійної освіти тощо. Наукові статті збірника рекомендовані викладачам вищої школи, аспірантам, студентам, соціальним працівникам, а також усім, хто цікавиться соціально-педагогічною проблематикою. Журнал входить до «Переліку наукових фахових видань України» категорії «Б», у яких можуть публікуватися результати дисертаційних робіт на здобуття наукових ступенів доктора філософії і доктора педагогічних наук на підставі Наказу МОН України від 17 березня 2020 р. № 409. Реферативні бази даних: Google Scholar (scholar.google.com), Open Ukrainian Citation Index (OUCI), Україніка наукова (irbis-nbuv.gov.ua). Журнал індексується в міжнародній наукометричній базі Copernicus (ICV 2018: 73,37; ICV 2019: 76.51; ICV 2020: 85.23; ICV 2022: 92.89) та базі метаданих CrossRef. ISSN: 2076-586Х (Print) 2524-2660 (Online) Свідоцтво про державну реєстрацію: КВ № 23937–13777Р від 21.05.2019 Фахова реєстрація: Наказ МОН України №409 від 17.03.2020 Галузь знань: 01 Освіта/Педагогіка Спеціальності: 011 Освітні, педагогічні науки; 012 Дошкільна освіта; 013 Початкова освіта; 014 Середня освіта (за предметними спеціальностями); 015 Професійна освіта (за спеціалізаціями). Періодичність: 4 рази на рік Мова видання: українська, англійська (змішаними мовами) Засновник: Черкаський національний університет імені Богдана Хмельницького Редакційна колегія серії: Борисов В.В., д. пед. н., проф. (голова); Лодатко Є.О., д. пед. н., проф. (заст. голови). Члени редколегії: Бондар І.І., проф., Народн. художник України; Вовк О.І., д. пед. н., проф.; Десятов Т.М., д. пед. н., проф.; Коломієць О.Г., д. філос. н., доц.; Кукуленко-Лукьянець І.В., д. психол. н., доц.; Ніколаєску І.О., д. пед. н., доц.; Сердюк З.О., к. пед. н., доц.; Симоненко Т.В., д. пед. н., проф.; Тарасенкова Н.А., д. пед. н., проф.; Шпак В.П., д. пед. н., проф.; Авшенюк Н.М., д. пед. н., ст. н. с. (Ін-т пед. освіти і освіти дорослих НАПН України); Арутюнян Н.К., д. пед. н., проф. (Єреванський держ. ун-т, Республіка Вірменія); Будник О.Б., д. пед. н., проф. (Прикарпатський нац. ун-т імені Василя Стефаника); Галус О.М., д. пед. н., проф. (Хмельницька гуманіт.-пед. акад.); Гуржій А.М., д. т. н., проф., дійсний член НАПН України; Добрєва (Георгієва) С., к. пед. н., доц. (Шуменський ун-т «Єпископ Костянтин Преславський», Республіка Болгарія); Єркібаєва Г.Г., д. пед. н., проф. (Міжнар. Казахсько-Турецький ун-т им. Х.А. Ясаві, Республіка Казахстан); Жорова І.Я., д. пед. н., проф. (КВНЗ «Херсонська академія неперервної освіти»); Клим-Климашевская А., д-р габ., проф. (Ун-т природн. та гуманіт. наук в Седльце, Республіка Польща); Клявіна А., д. пед. н., проф. (Латвійська акад. спорт. педагогіки, Латвійська Республіка); Кондрашов О., д. пед. н., асистент проф. (Ун-т Томпсон Ріверс, Канада); Малафіїк І.В., д. пед. н., проф. (Рівненський держ. гуманіт. ун-т); Мікаєлян Г.С., д. пед. н., проф. (Вірменський держ. пед. ун-т імені Х. Абовяна, Республіка Вірменія); Назаренко Г.А., д. пед. н., проф. (КЗ «Черкаський обл. ін-т післядипл. освіти пед. працівн. Черкаської обл. ради»); Омельченко С.О., д. пед. н., проф. (ДВНЗ «Донбаський держ. пед. ун-т»); Парчевський Р., д-р філософії (Військовий технолог. ун-т у Варшаві, Польща); Періг О.В., к. т. н., доцент (Донбаська держ. машинобуд. акад.); Пономаренко Т.О., д. пед. н., проф. (Київський ун-т імені Бориса Грінченка); Пригодій М.А., д. пед. н., проф. (Національний пед. ун-т ім. М.П. Драгоманова); Рудишин С.Д., д. пед. н., проф. (Глухівський нац. пед. ун-т імені Олександра Довженка); Скворцова С.О., д. пед. н., проф., чл.-кор. НАПН України (ДЗ «Південноукраїнський нац. пед. ун-т ім. К.Д. Ушинського»); Федосова І.В., д. пед. н., проф. (ДВНЗ «Приазовський держ. техн. ун-т»); Харадзе Е.М., д. пед. н., асистент проф. (Тбіліський держ. ун-т ім. Іване Джавахішвілі, Грузія). Секретаріат: Гнезділова К.М., д. пед. н., проф.; Завгородня Л.В., к. філолог. н., доц.; Дерев’янко Д.В., д-р філософії (пед.). Адреса редакції: вул. Остафія Дашковича, 24, кімн. 376, Черкаси, 18000 Телефон: +38(093) 07-123-06 E-mail: bulletin_chnu@ukr.net, lodatko@gmail.com Website: http://ped-ejournal.cdu.edu.ua
Bohdan Khmelnytsky National University at Cherkasy
Ця ліцензія дозволяє вільно поширювати — копіювати і розповсюджувати матеріал у будь-якому вигляді чи форматі; змінювати — реміксувати, трансформувати, і брати матеріал за основу для будь-яких цілей, навіть комерційних на наступних умовах: зазначення Авторства — має вказуватися автор, розміщуватися посилання на ліцензію та вказуватися чи було внесено зміни до твору. Це може бути зроблено у будь-який розумний спосіб, але так, щоб не створювалося враження стосовно того, що ліцензіар підтримує чи схвалює автора або авторське використання твору; без додаткових обмежень — не можуть висуватися додаткові умови або застосовуватися технологічні засоби захисту, що обмежують права інших на дії дозволені ліцензією.
ВПЛИВ ДОСВІДУ ПРАКТИЧНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ НА ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ЯКОСТІ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ ФАХІВЦІВ
У рецензованій монографії на основі проведених досліджень запропоновано нове вирішення наукової проблеми, яке полягає в обґрунтуванні методології діяльності системи внутрішнього забезпечення якості вищого військового навчального закладу і розробленні організаційно-педагогічних заходів для її впровадження у практику підготовки майбутніх офіцерів. Визначено, що система внутрішнього забезпечення якості закладу вищої освіти – це система, що складається з множини взаємопов’язаних елементів (відділення внутрішнього забезпечення якості освітнього процесу, чотирьох груп стейкхолдерів (здобувачі вищої освіти за освітніми програмами; випускники за освітніми програмами; представники роботодавців (замовників); представники академічної спільноти – науково-педагогічні працівники), вченої ради, групи телекомунікаційних мереж та інформаційних систем, служби інформації та комунікації, науково-організаційного відділу, а також відділу кадрової роботи), які утворюють цілісну структуру, взаємодіючи із зовнішнім середовищем та між собою; зв’язки між зазначеними елементами визначаються вченою радою та відображаються у змісті відповідних положень. Встановлено, що наявність/відсутність циклу зміни статусу стейкхолдера здобувач – випускник – представник роботодавця – науково-педагогічний працівник у системі внутрішнього забезпечення якості закладу вищої освіти є найважливішим критерієм оцінювання цієї системи.
Авторське право (c) 2023 Євген Лодатко, Валерій МОНАСТИРСЬКИЙ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ТЕОРЕТИКО-МЕТОДОЛОГІЧНА СКЛАДОВА ТЕХНОЛОГІЇ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ ВИХОВАТЕЛІВ ДО ФОРМУВАННЯ ЦИФРОВОЇ ГРАМОТНОСТІ СТАРШИХ ДОШКІЛЬНИКІВ
У статті запропоновано теоретичне обґрунтування теоретико-методичної складової авторської технології підготовки майбутніх вихователів до формування цифрової грамотності старших дошкільників. Проаналізовано позицію науковців щодо потрактування технологізації освітньої діяльності й мети провадження означеного процесу. З-поміж методологічних підходів, у контексті розроблення технології підготовки майбутніх вихователів до формування цифрової грамотності дітей старшого дошкільного віку, технологічний підхід визначено як пріоритетний. Виокремлено та узагальнено найбільш суттєві ознаки педагогічної технології. Процес підготовки майбутніх вихователів до формування цифрової грамотності дітей старшого дошкільного віку досліджено у контексті системного підходу як підсистему загальної професійної підготовки студентів, компонентами якої слугують концептуальні ідеї, принципи, мета, зміст, методи, форми, засоби, педагогічні умови та результати освітньої взаємодії її суб’єктів. Запропоновано авторське визначення технології підготовки майбутніх вихователів до формування цифрової грамотності старших дошкільників, а також готовності майбутніх вихователів до формування цифрової грамотності старших дошкільників, що розглядається як результат освітньої взаємодії суб’єктів досліджуваного процесу. Визначено структуру авторської технології підготовки майбутніх вихователів до формування цифрової грамотності старших дошкільників й охарактеризовано зміст кожного компоненту. Окреслено особливості освітньої взаємодії суб’єктів підготовки до майбутньої професійної діяльності та визначено пріоритетні принципи, на яких базується технологія підготовки майбутніх вихователів до формування цифрової грамотності старших дошкільників. Узагальнено ознаки готовності майбутніх вихователів до формування цифрової грамотності дошкільників.
Авторське право (c) 2023 Валерія ШИНКАРЬОВА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПСИХОЛОГО-ПЕДАГОГІЧНИЙ АСПЕКТ ФОРМУВАННЯ ЦИФРОВОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНІХ ВИХОВАТЕЛІВ ЗАКЛАДУ ДОШКІЛЬНОЇ ОСВІТИ
У статті обґрунтовано, що проблема формування цифрової компетентності майбутніх вихователів закладу дошкільної освіти є актуальною, оскільки перед закладом вищої освіти стоїть завдання щодо підготовки професійно компетентного фахівця. Визначено, що майбутнього вихователя необхідно навчити самостійно вирішувати освітні та професійні завдання із застосуванням комп’ютерних технологій. Проаналізовано, що формування цифрової компетентності нерозривно пов’язане з інформатизацією освіти, що розуміється як процес забезпечення сфери освіти методологією та практикою оптимального використання інформаційно-комунікаційних технологій, спрямованих на реалізацію соціальних, психологічних та педагогічних цілей освітнього процесу. Констатуючи факт все більшого поширення в освіті інформаційно-комунікаційних засобів і методів навчання, зазначено, що у психолого-педагогічному аспекті спостерігається перехід до динамічно структурованих систем розумових дій та компетентнісних характеристик особистості. Схарактеризовано, що розвиток та впровадження інформаційно-комунікаційних технологій в освітню практику веде до оновлення інформаційного середовища будь-якої предметної діяльності, що потребує кардинального переосмислення цілей, змісту, форм та методів підготовки майбутніх вихователів на новому рівні, що відповідає вимогам часу. Констатовано, що майбутній вихователь повинен не тільки мати необхідний для професійної діяльності обсяг знань, а й уміти ними творчо користуватися в освітній діяльності: визначати цілі пізнавальної діяльності; знаходити оптимальні способи реалізації поставленої мети; використовувати різноманітні інформаційно-комунікаційні технології; шукати та знаходити необхідну інформацію, оцінювати отримані результати; організовувати власну діяльність тощо. На основі дослідження процесу становлення, розвитку, реалізації компетентнісного підходу в системі освіти, виявлено основні проблеми та протиріччя формування цифрової компетентності майбутніх вихователів закладу дошкільної освіти.
Авторське право (c) 2023 Олена МИХАЛЬЧУК https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ГЛОБАЛІЗАЦІЙНІ ФАКТОРИ, ЩО ВПЛИВАЮТЬ НА ОСВІТУ ДОРОСЛИХ
Статтю присвячено вивченню тенденцій розвитку міжнародної інтеграції в андрагогічній галузі. Доведено, що андрагогіка, як наука про навчання дорослих, зростає важливістю у світі, особливо у зв’язку зі змінами в економіці, технологіях та соціальних умовах. Розглянуті основні виклики та тенденції у сфері міжнародної андрагогічної інтеграції, а також представлені стратегії та рекомендації для її подальшого розвитку. Зазначено, що глобалізація освіти дорослих визначається як процес взаємодії та інтеграції освітніх систем, програм, практик та інституцій різних країн та регіонів з метою забезпечення якісної освіти для дорослих на міжнародному рівні. З’ясовано, що у країнах Заходу освіта дорослих постає у двох основних формах: європейській та американській. Доведено, що особливе місце в реалізації ідеї освіта протягом усього життя відводиться університетам. Акцентовано увагу на те, що глобалізація, швидкий розвиток технологій та зміни в економічній сфері ставлять перед андрагогічними спеціалістами нові виклики та завдання.
Авторське право (c) 2023 Тимофій ДЕСЯТОВ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МОДЕЛЬ ОРГАНІЗАЦІЇ СТУДЕНТСЬКОГО САМОУПРАВЛІННЯ У ВИХОВНІЙ СИСТЕМІ ЗАКЛАДУ ВИЩОЇ ОСВІТИ
У статті розкрито особливості моделювання організації студентського самоврядування у виховній системі закладу вищої освіти. Обґрунтовано структурно-функціональну модель організації студентського самоврядування у виховній системі закладу вищої освіти, що включає чотири організаційних блоки (суб’єктно-цільовий, змістовний, функціонально-діяльнісний, оціночно-результативний), чотири структурних рівня (колективне стратегічне цілепокладання, колективне тактичне цілепокладання, колективне оперативне цілепокладання, індивідуальне цілепокладання), критерії результативності (мотиваційно-ціннісна спрямованість, розвиненість здібностей і якостей, саморегуляція особистості, теоретичні знання та практичні навички в галузі управління соціальними організаціями, самовизначення в організаційній структурі, наявність педагогічної підтримки).
Авторське право (c) 2023 Лілія МАРТИНЕЦЬ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ІНТЕРАКТИВНІ ТЕХНОЛОГІЇ У КОНТЕКСТІ МІЖДИСЦИПЛІНАРНОГО ПІДХОДУ ДО НАВЧАННЯ ЯК ПЕРЕДУМОВА УСПІШНОСТІ МАЙБУТНЬОЇ ПРОФЕСІЙНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ ФАХІВЦІВ
У статті розглядається необхідність вирішення проблеми, пов’язаної з пошуком педагогічних концепцій та технологій для реалізації ефективного та інтерактивного міждисциплінарного підходу до навчання як передумови успішності майбутньої професійної діяльності фахівців. Наголошено на важливому значенні використання інтерактивних технологій в умовах європейського освітнього простору, що відкриває нові можливості не тільки для здобуття освіти, а й для розвитку європейського ринку праці. Розглянуто питання використання інтерактивних технологій як головної складової професійного зростання майбутніх фахівців. Визначено, що для підвищення якості освіти необхідно залучати інтерактивних технології у освітній процес. Доведено, що у результаті оптимального використання різних інтерактивних методів навчання змінюються позиції викладача й студентів у навчально-виховному процесі. Розглянуті думки науковців щодо необхідності впровадження інтерактивних технологій у навчальний процес у контексті міждисциплінарного підходу. Проаналізовано, як взаємодія різних дисциплін може сприяти формуванню комплексного розуміння предметної області і розвитку ключових навичок у студентів. Обґрунтовано, що використання інтерактивних технологій у поєднанні з міждисциплінарним підходом може допомогти створити у студентів гнучкість мислення, здатність працювати в команді та розвивати креативні підходи до вирішення завдань.
Авторське право (c) 2023 Вадим ТКАЧЕНКО, Богдан УСАТОВ, Роман ШМИГОЛЬ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ФОРМУВАННЯ МЕТОДИКО-МАТЕМАТИЧНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНЬОГО ВЧИТЕЛЯ У ПРОЦЕСІ МАГІСТЕРСЬКОЇ ПІДГОТОВКИ
Стаття є продовженням дослідження розвитку методико-математичної компетентності майбутнього вчителя. Актуальність теми підкреслюється змінами кваліфікаційних вимог до педагогів, які передбачають здатність сприймати та реалізувати нові цілі та завдання модернізації освіти, необхідних кожній сучасній людині для успішної життєдіяльності. Здійснено огляд наукової літератури щодо підходів у визначенні методичної компетентності педагога, в тому числі майбутнього вчителя, який готується до викладання математики. Особливу увагу сконцентровано на структурі методичної компетентності майбутнього педагога, в якій виділено особистісний, когнітивний, інформаційно-технологічний, аналітико-рефлексивний та предметно-діяльнісний компоненти. Акцентовано увагу, що для формування методичної компетентності майбутнього вчителя математики (як і вчителя початкових класів) важливим є його особистісний когнітивний структурний компонент, що обумовлюється рівнем мотиваційно-ціннісної спрямованості, комунікативними вміннями, самоорганізованості та емпатії. Не менш важливим у цьому аспекті є інформаційно-технологічний компонент методичної компетентності педагога, що потребує інформаційної грамотності, використання можливостей дистанційного навчання та усвідомлення основ інформаційної безпеки у практичній діяльності. У контексті останнього особливої ваги набуває той факт, що формування методичної компетентності педагога,майбутнього вчителя математики у процесі магістерської підготовки значною мірою забезпечується розвитком предметно-діяльнісних структурних компонент в галузі організації навчальної діяльності та її мотивації,забезпечення відповідної інформаційної основи, розробки програми діяльності та прийняття педагогічних рішень.
Авторське право (c) 2023 Тетяна ЗОРОЧКІНА, Юлія ГАЛАЙКО https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
КООПЕРАЦІЯ ЯК ІНДИВІДУАЛЬНЕ ТА ЗАГАЛЬНЕ ЗАВДАННЯ ПРОФЕСІЙНОГО РОЗВИТКУ ВЧИТЕЛЯ
У статті проблематизується навченість кооперативним формам роботи, а також нові кооперативні формати навчання і кооперативні форми перевірки знань в університетській програмі підготовки вчителів. Кооперативне навчання и кооперативне учіння визначається як позитивна взаємодія у малих студентських групах на прикладі спільної модерації, що є предметом розвідки та розглядається у контексті дослідження «Ko-Le3 – Кооперативне навчання і учіння у програмі підготовки учителів до викладання і навчання». Якісний аналіз студентської взаємодії у ситуаціях навчання і учіння на семінарах оцінюється в дослідженні на основі студентських рефлексійних звітів. На прикладі учасників семінару розкриваються виклики кооперативного навчання та кооперативних форматів іспитів у процесі підготовки вчителів.
Авторське право (c) 2023 Юлія КОЙНОВА-ЦЬОЛЬНЕР https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
КОМПАРАТИВНИЙ АНАЛІЗ ВИКОРИСТАННЯ МЕТОДУ ПРОЄКТІВ У ТРУДОВІЙ ПІДГОТОВЦІ МОЛОДІ НА ПОЧАТКУ 30-Х РОКІВ ХХ СТ.
Статтю присвячено компаративному аналізу використання методу проєктів у трудовій підготовці молоді на початку 30-х років ХХ століття. В контексті епохи індустріальної революції та глобальної економічної нестабільності багато країн ставили перед собою завдання підготовки молодого покоління до праці в умовах нових технологій та виробничих змін. Стаття вказує на те, що метод проєктів може бути ефективним інструментом трудової підготовки молоді, але на той час існували обмеження та невизначеності щодо його ролі та впливу. Автор висувають гіпотезу, що компаративний аналіз використання цього методу в різних країнах на початку 30-х років може розкрити, як соціокультурні та економічні умови впливали на його застосування та ефективність. Стаття детально розглядає можливість використання методу проєктів у контексті трудової підготовки молоді, зокрема, розробку та реалізацію проєктів для розвитку практичних навичок та зрозуміння різних професій. Підкреслюється, що у 30-х роках ХХ століття багато країн активно розвивали промисловість і технології, тому метод проєктів міг би бути ключовим для підготовки молоді до роботи в цих сферах. Обґрунтовано, що саме метод проєктів став важливим компонентом трудової підготовки, відзначаючись акцентом на розвиток самостійності та комунікативних здібностей молоді. Використання методу проєктів залучало молодь до практичної діяльності, де вони виконували конкретні проєкти, а не обмежувалися теоретичними знаннями. Стаття також вказує на позитивний вплив методу проєктів на розвиток комунікативних навичок, креативності та здатності приймати рішення молоді. Застосування цього методу в трудовій підготовці молоді підкреслюється як спосіб готування молодь до викликів реального робочого життя та підвищення їхньої практичної компетентності. Автор підкреслюють важливість компаративного аналізу, охоплюючи навчальні програми, методи оцінювання та роль вчителів і інструкторів. Зазначається, що результати такого дослідження можуть надати важливі вказівки для розвитку сучасних освітніх систем та адаптації їх до вимог сучасного ринку праці.
Авторське право (c) 2023 Юлія ВЕЛИКДАН https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
АКАДЕМІЧНИЙ РИСУНОК ЯК ОСНОВА ПІДГОТОВКИ ФАХІВЦІВ З ГРАФІЧНОГО ДИЗАЙНУ
У статті розглядається місце рисунка у підготовці фахівців з графічного дизайну, орієнтований на будь-яку систему візуальних комунікацій, що застосовуються у різних галузях знань. Візуально-комунікативні напрями бурхливо розвиваються, базуючись на досягненнях сучасної поліграфії й цифрових технологій, тому попит на досвідчених графічних дизайнерів у інформаційну епоху зростає з кожним роком. Проведене дослідження має практичне значення, що підтверджує значущу роль рисунка у формуванні художньо-образного мислення студентів. Це дає можливість стати конкурентоспроможними на вітчизняному та закордонному ринку праці, здатними розв’язувати творчі візуально-комунікативні задачі, що спонукає до безперервного саморозвитку та самовдосконалення протягом усієї професійної діяльності.
Авторське право (c) 2023 Тетяна КАСЬЯН, Ольга ВАКУЛЕНКО https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МОДИФІКАЦІЯ КОНТЕНТ-АНАЛІЗУ ОГОЛОШЕНЬ ПРАЦІ ЯК ЗАСОБУ ВРАХУВАННЯ ВИМОГ СТЕЙКХОЛДЕРІВ-РОБОТОДАВЦІВ ПРИ ОНОВЛЕННІ ЗМІСТУ ПРОФЕСІЙНОЇ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ ГРАФІЧНИХ ДИЗАЙНЕРІВ
У статті схарактеризовано чинники, що мають вплив на зміст підготовки майбутніх фахівців з графічного дизайну: тенденції у професійній сфері і на ринку праці, потреби ключових стейкхолдерів, розвиток технічних засобів і цифрових технологій. Подано результати досліджень глобального ринку графічних дизайнерів з акцентом на його сегментацію за ключовими продуктами і послугами. Зазначено, що одним із засобів отримання актуальної інформації щодо галузевого змісту професійної діяльності є застосування методу контент-аналізу до оголошень праці, який означено як формалізований змішаний кількісно-якісний метод аналізу, категоризації, інтерпретації змісту усної, письмової, візуальної форм спілкування та формулювання висновків про явище на основі отриманих результатів. Проаналізовано співвідношення кількісної і якісної складових контент-аналізу, залежність процедури застосування методу від сфери, що підлягає аналізу. Підкреслено важливість планування процесу аналізу від конкретизації запиту на дослідження, розробки базового набору категорій, способів ідентифікації, кодування і фіксації даних у масиві, подальшої їх обробки й інтерпретації. Виявлено, що етапність проведення контент-аналізу на сьогодні не є сталою, а тому подано модифіковану процедуру контент-аналіз оголошень праці щодо вакансій графічних дизайнерів, засновану на методі контент-аналізу за частотою з урахуванням ітеративного, інтерпретаційного підходу методу тематичного аналізу до категоризації масиву даних за темами. В інтерпретації отриманих результатів зазначено врахування якісних і кількісних складових контент-аналізу і схарактеризовано у загальному вигляді отримані результати і висновки, що дають підстави для оновлення змісту освіти з урахуванням потреб ринку праці, соціальної спільноти і здобувачів вищої освіти.
Авторське право (c) 2023 Світлана БОРИСОВА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
РОЗРОБКА ПРОГРАМИ «КАДРИ» В ЗАКЛАДІ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ
У статті представлено програму «Кадри» в закладі загальної середньої освіти. Наголошено, що адміністрація кожного конкретного закладу освіти може визначити, що саме треба удосконалювати в кадровій політиці, щоб створити такого вчителя, якого потребує час. Визначено, що для сформування кадрової політики, керівник має дотримуватися ряду позицій, які допоможуть у визначенні кадрових потреб організації, зокрема здійснити стратегічний аналіз зовнішнього середовища та та прогнозування розвитку закладу освіти. Розкрито концепції ролі кадрів у кадровому менеджменті: використання трудових ресурсів, керування персоналом, керування людськими ресурсами, керування людиною. Доведено, що кадрова інноватика зумовлює два взаємопов’язаних блоки: введення в кадрову систему нових елементів, форм та методів; виведення із кадрової системи застарілих елементів, форм, методів.
Авторське право (c) 2023 Світлана БАБЕНКО https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ВИВЧЕННЯ ТА ВПРОВАДЖЕННЯ БОЙОВОГО ДОСВІДУ ЯК ПЕРЕДУМОВА ФОРМУВАННЯ ГОТОВНОСТІ МАЙБУТНІХ ОФІЦЕРІВ ДО СЛУЖБОВО-БОЙОВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ
За результатами проведеного дослідження обґрунтовано передумову формування готовності майбутніх офіцерів до службово-бойової діяльності відповідно до складників забезпечення освітнього процесу: нормативно-правового – визначення процедури вивчення та впровадження бойового досвіду у нормативно-правових актах ВВНЗ; кадрового – комплектування вакантних посад науково-педагогічних та педагогічних працівників військовослужбовцями, які брали участь у виконанні бойових (спеціальних) завдань; планування проходження стажування науково-педагогічними та педагогічними працівниками у районах виконання бойових (спеціальних) завдань з метою набуття бойового досвіду; проведення планових бінарних та додаткових занять до яких залучаються учасники бойових дій; навчально-методичного – оновлення змісту діючих освітніх програм за результатами опитування стейкхолдерів, зокрема учасників бойових дій (за необхідності створення нових освітніх програм за більш актуальними спеціальностями); оновлення змісту навчально-методичного забезпечення за пропозиціями сформованими учасниками бойових дій; інформаційного – використання навчальної та методичної літератури, сформованої учасниками бойових дій; матеріально-технічного – отримання нових зразків озброєння, техніки, яке використовується в районах виконання бойових (спеціальних) завдань; розвиток тренажерної бази. Умотивовано вивчення та впровадження в освітній процес Київського інституту Національної гвардії України бойового досвіду як передумови формування готовності майбутніх офіцерів до службово-бойової діяльності.
Авторське право (c) 2023 Михайло МЕДВІДЬ, Віталій КРИВОРУЧКО, Артем КУРБАТОВ, Михайло ГАВРИЩУК, Андрій НІКОНЕНКО, Микола СЕМЕНОВ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПРОФЕСІЙНА МОБІЛЬНІСТЬ ЯК ОСНОВА ФОРМУВАННЯ ЯКОСТІ ОСВІТИ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ ФІЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ
У статті розглянуто перспективи реалізації системних змін у підготовці майбутніх учителів фізичної культури в умовах динамічного інформаційно-освітнього середовища. Наголошено на важливому значенні формування професійної мобільності майбутніх учителів фізичної культури в умовах європейського освітнього простору, що відкриває нові можливості не тільки для здобуття освіти, а й для розвитку європейського ринку праці. Здійснено наукове обґрунтування поняття «професійна мобільність». Висвітлено основні аспекти формування професійної мобільності майбутніх учителів фізичної культури, акцентовано на впровадженні в освітній процес нових інноваційних стратегій, підходів та технологій, що сприяють формуванню професійної мобільності майбутніх фахівців. Акцентовано увагу на необхідності розроблення теоретичного, методичного та практичного забезпечення, щодо формування професійної мобільності майбутніх учителів фізичної культури. Зазначено, що вплив професійної мобільності на сучасну підготовку майбутніх учителів фізичної культури є визначальним вектором в удосконаленні педагогічних програм та методів навчання. Встановлено, що забезпечення мобільності майбутніх учителів фізичної культури допомагає їм розвивати гнучкість та адаптованість до змін в освітньому середовищі, сприяє покращенню якості освіти та підвищенню їх професійного рівня.
Авторське право (c) 2023 Валентин ВОРОНА, Олексій БОБЧИНЕЦЬ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ХАКАТОН ЯК ІННОВАЦІЙНИЙ МЕТОД ВИВЧЕННЯ ХІМІЇ
Розглядаються теоретичні та практичні питання підготовки, організації та проведення освітніх хакатонів у закладах загальної середньої та вищої освіти. Зроблено припущення, що хакатон може стати інноваційним форматом при вивченні хімії. Розглянуто можливі функції хакатону в освітньому процесі та зосереджена увага на доцільності використання хакатону. Окреслено етапи проведення хакатону, його цілі та завдання. Описано метод проведення хакатону як нового виду навчальної діяльності; доведено його актуальність у сучасному освітньому процесі; проаналізовано важливість цього методу у формуванні компетентної особистості; перераховані правила та поради, які сприяють успішному проведенню заходу, описані можливі ризики, з якими можуть зіткнутися організатори та учасники під час хакатону, зазначені їх причини та способи уникнення для хакатонів різних типів; проаналізовано етапи хакатону та описано правила успішного проведення кожного з них. Освітній хакатон, проведений авторками статті з метою покращення методів взаємодії викладача та учнів у межах викладання хімії, дозволив вирішити низку нагальних питань, отримати вагомі результати. Проведення хакатону в системі хімічної освіти може створювати та зміцнювати активне навчання, креативне мислення, мультидисциплінарну командну роботу, інновації та генерацію нових ідей. Він також включає численні процеси обміну знаннями, інтеграції та створення, а також навчальне середовище, яке дозволяє здобувачам освіти використовувати свої фактичні та процедурні знання у кумедний, мотивуючий та спільний спосіб. Впровадження хакатонів в освітній процес активізує ключові компетентності учасників, зокрема розвиток соціальної, громадянської, інформаційної та комунікативної компетентностей.
Авторське право (c) 2023 Юлія ШАФОРОСТ, Олена ЛУТ, Віктор СМАЛИУС, Олександр ШЕВЧЕНКО https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МЕТОДОЛОГІЧНІ ОСНОВИ ВПРОВАДЖЕННЯ ЕЛЕКТРОННОГО НАВЧАННЯ У ТЕХНІЧНИХ КОЛЕДЖАХ
Статтю присвячено актуальній проблемі конструювання гібридних освітніх ресурсів на основі різних форм наукових результатів, представлених у хмарній обчислювальній платформі, а також розроблено технологію автоматизації побудови освітніх траєкторій із застосуванням віртуальних моделюючих об'єктів та евристичних алгоритмів оптимізації. Проведений теоретичний аналіз використання технологій електронного навчання у освітньому процесі коледж показав, що при використанні психолого-педагогічних технологій електронного навчання спостерігається посилення пізнавальної мотивації студентів, що пов’язано з ефектом новизни, можливістю використання ІКТ для самостійного здобування знань. Аргументоовано, що використання ІКТ надає можливість подолати деякі проблеми традиційного навчання; сприяє розширенню аудиторії слухачів дистанційних курсів, надає можливість задовольнити індивідуальні освітні потреби студентів та реалізувати їх творчий потенціал. Теоретично обґрунтовано й розроблено методику використання технологій електронного навчання в підготовці молодших бакалаврів комп’ютерних наук та визначено засоби системи електронного навчання, за допомогою яких вона реалізується. Зазначено, що специфіка використання ІКТ і технологій електронного навчання у підготовці молодших бакалаврів комп’ютерних наук полягає у тому, що ці технології є, з одного боку, об’єктом вивчення і основним інструментом майбутньої професійної діяльності та самоосвіти студентів, а з іншого – засобами навчання. Вмотивовано, що використання технологій електронного навчання у процесі навчання майбутніх молодших бакалаврів комп’ютерних наук повинно ґрунтуватися на принципах систематичності, наукової обґрунтованості та педагогічної виваженості.
Авторське право (c) 2023 Станіслав ТКАЧУК, Вадим ЧИЧУК, Олексій МЕЛЬНИК https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ІНДИВІДУАЛІЗАЦІЯ ЗМІШАНОГО НАВЧАННЯ ІНОЗЕМНОЇ МОВИ ЗДОБУВАЧІВ ОСВІТИ У ПЕДАГОГІЧНИХ КОЛЕДЖАХ
Досліджується індивідуалізація змішаного навчання іноземної мови здобувачів освіти у педагогічних коледжах. Проаналізовано питання переходу здобувачів освіти на дистанційне навчання, що зумовлено пандемією та воєнним часом, і це стало серйозним випробуванням для всіх учасників освітнього процесу. Процес навчання та викладання нерозривно пов’язаний із вимогами й замовленням суспільства, яке по суті й регулює та корегує процес розвитку і навчання підростаючого покоління. Представлено стислу класифікацію електронних застосунків та інтерактивних дидактичних посібників, досліджується вплив Інтернету та мобільних засобів на покращення мовних навичок студентів. Використання сучасних педагогічних технологій (навчання у співпраці, проєктна методика, інтернет-ресурси допомагають реалізувати особистісно орієнтований підхід, забезпечують індивідуалізацію та диференціацію змішаного навчання іноземної мови з урахуванням вікових особливостей, здібностей студентів, рівня навченості, їхніх схильностей та можливостей.
Авторське право (c) 2023 Олена СТЕПАНИШЕНА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МОТИВАЦІЯ УЧНІВ 5–6 КЛАСІВ НА УРОКАХ МАТЕМАТИКИ В ПРОЦЕСІ ФОРМУВАЛЬНОГО ОЦІНЮВАННЯ
З огляду на те, що формувальне оцінювання є ключовим елементом концепції Нової української школи, і на те, що вмотивованість учнів до навчання відзначається важливою складовою успішної реалізації цієї концепції, проведено аналіз вікових особливостей учнів 5–6 класів в контексті їх мотивації до навчання та, зокрема, до вивчення математики. Учні цього перехідного між молодшим шкільним та підлітковим віком періоду відрізняються посиленням соціальних мотивів діяльності. На основі цього аналізу сформульовано рекомендації, щодо підбору інструментів формувального оцінювання. Запропоновано стратегію застосування подібних інструментів впродовж навчального процесу так, щоб вони максимально ефективно стимулювали закріплення діяльнісної мотивації учнів саме навколо вивчення математики і підготовки до її уроків. Спочатку потрібно зробити акцент на зацікавлення учнів предметом, а потім плавно перейти до надання їм можливості соціалізуватися з застосуванням своїх математичних знань. Під кінець розглянутого періоду варто максимально простимулювати рефлексивну діяльність учнів, аби ті усвідомлювали свій математичний рівень і важливість цих знань у своєму подальшому житті. Серед запропонованих Міністерством освіти і науки Україні інструментів формувального оцінювання обраний перелік інструментів, які найкраще підходять для застосування на уроках математики і покривають вимоги викладені у описаній стратегії.
Авторське право (c) 2023 Анна ТРЕТ’ЯКОВА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МІСЦЕ МЕТОДОЛОГІЇ CLIL У НАВЧАННІ ВІРТУАЛЬНОЇ АНГЛОМОВНОЇ ПИСЬМОВОЇ КОМУНІКАЦІЇ УЧНІВ СЕРЕДНЬОЇ ШКОЛИ
Розглянуто різні підходи до визначення ме­тодики предметно-інтегрованого навчання. Доведено важливість методології CLIL у реалі­зації компетентнісного потенціалу Нової української школи. Перераховано основні ком­поненти методики CLIL. Показано основні мовні акценти при використанні методики предме­тно-інтегрованого навчання на уроках іноземної мови. Оглянуто актуальні українські та зару­біжні роботи щодо методології CLIL. Визначено основні підходи, що закладені у методиці предметно-інтегрованого навчання. Згадано теоретичні основи розробки навчаль­них матеріалів за методикою CLIL. Виявлено можливості для застосування ме­тодики предметно-інтегрованого навчання на уроці англійської мови в середній школі. Про­аналізовано CLIL-блоки різних автентичних посібників для вивчення англійської мови в сере­дній школі. Порівняно структуру CLIL-блоків у посібниках On Screen 2, Prepare НУШ, Go Getter та Wider World. Описані можливості розвитку навичок вір­туальної англомовної письмової комунікації в учнів середньої школи на уроках CLIL. Охарак­теризовано умови використання методики предметно-інтегрованого навчання на уроках англійської мови в середній школі. Уточнено аспекти віртуальної комунікації, які вчитель враховує при використанні різних завдань. Зроблено висновок про те, що мето­дику CLIL можна використовувати вже на етапі адаптаційного циклу здобуття базової середньої освіти з подальшим ускладненням під час циклу базового предметного навчання.
Авторське право (c) 2023 Оксана БОЙКО https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ІНТЕРАКТИВНІ ТЕХНОЛОГІЇ ВИХОВАННЯ СОЦІАЛЬНОЇ ЗРІЛОСТІ СТАРШОКЛАСНИКІВ
Статтю присвячено інтерактивним технологіям виховання соціальної зрілості старшокласників. Проаналізовано сутність понять «технологія», «інтеракція», «інтерактивні технології» в наукових джерелах. З’ясовано, що соціальну зрілості старшокласників можна виховувати завдяки впровадженню інтерактивних методів виховання та розглядати їх як інноваційні методи, за допомогою яких здійснюється переведення особистості учня в позицію активного суб’єкта виховного процесу. Розкрито особливості підліткового віку, їх вплив на виховання соціальної зрілості старшокласників та на загальний розвиток особистості. Досліджено класифікацією інтерактивних технологій, розглянуто технології кооперативного навчання, технології ситуативного моделювання, інтерактивні технології колективно-групового навчання, технології опрацювання дискусійних питань. Обґрунтовано переваги зростання активності учасників освітнього процесу, сутність якого полягає в організації cпiльного пpoцecу пiзнaння, чepeз дiaлoг учнiв мiж coбoю та вчителем, в якому учень є активним учасником взаємодії.
Авторське право (c) 2023 Світлана СТРЕЛЬБИЦЬКА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПРО ТЕОРЕТИЧНУ БАЗУ ФІЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ У ШКОЛАХ АЗЕРБАЙДЖАНА (НА ПРИКЛАДІ ШКІЛ НАХЧИВАНА)
Анотація. Сучасний масовий спорт у будь-якій цивілізованій державі, не виключаючи, зрозуміло, вільний, незалежний демократичний Азербайджан та автономну республіку Нахчиван – це феномен в індустріальному суспільстві. Він охоплює безліч різноманітних факторів розвитку, до яких належить урбанізація, поширення сільського і міського способу життя, істотні зміни в соціокультурній сфері. Сюди відносяться промислове виробництво, утвердження нових виробничих та економічних відносин, усілякі соціально-політичні та економічні перетворення, демократизація суспільного життя в цілому. Мета дослідження – розкрити теоретико-методологічну базу розвитку основних видів спорту в школах Нахчивана. Методи: при студіюванні зазначеної проблеми використовувались історико-порівняльні методи, аналіз чинної практики, теоретический анализ і методи узагальнення. Оригінальність. Масовий спорт – це один із структурних складників фізичної культури. Його інтерпретуємо як особливу і абсолютно самостійну культурну сферу, що історично виникла і далі розвивається разом із загальнолюдською культурою як її органічна частина. Фізична культура та соціальні відносини у нерозривній єдності впливають на тіло людини. Зі сказаного вище можна дійти висновку, що поміж інших культурних сфер – фізична культура інтегрує в особистості розвиток як природнього, так і социокультурного початків. Результати. Слід зазначити, що фізична культура сучасної людини формується, з одного боку, залежно від цього, які вимоги до розвитку психофізичних особливостей особистості висуває суспільство. А це, як ми розуміємо, дуже тісно пов'язане із рівнем соціальних досягнень, особливостей економічної системи, промисловості, науки, освіти, культурних традицій. Причому це однаково стосується як Азербайджану, так і Нахчивана. З іншого боку, кожна людина вибірково долучається до цінностей культури фізичної, виходячи зі своїх потреб та інтересів, що формує у людей власне відношення до фізичної культури та специфічну систему залученості до фізкультурно-спортивної діяльності. Висновки. Сучасний масовий спорт у світовому масштабі підводиться під соціальну структуру суспільств. Крім того, стає очевидним, що масовий спорт – це справжній феномен, оскільки крім практики у теоретичних працях вивчається вплив спорту на соціальну структуру сучасних суспільств загалом. Проблеми спорту аналізуються у всеосяжному ключі, пов'язуючи перспективи його розвитку з вирішенням великомасштабних проблем, що стосуються суспільних норм та цінностей. Неправомірно також заперечувати, що масовий спорт у наш час фактично перетворюється на частину глобальної економічної системи, суб'єкта політичного та ідеологічного життя, коли науково-технічні досягнення втілюються у практику змагань у формі соціального явища, що привертає увагу мільйонів людей у світі. Це своєю чергою реально і достеменно формує позитивний вплив на розвиток та вдосконалення теоретичних основ у соціології масового спорту.
Авторське право (c) 2023 Відаді САЛМАНОВ, Кенуль САЛМАНОВА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПРОФЕСІЙНА СПРЯМОВАНІСТЬ МАТЕМАТИЧНОЇ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ ПОЧАТКОВОЇ ШКОЛИ
У статті досліджено проблему професійного спрямування математичної підготовки майбутніх учителів початкової школи. Проаналізовано стандарт нового покоління вчителя початкової школи та відповідні навчальні програми підготовки здобувачів спеціальності 013 «Початкова освіта». З’ясовано, що у чинному стандарті надано перевагу методико-математичній підготовці на шкоду фундаментальній математичній підготовці; навчальні програми деяких закладів вищої освіти (ЗВО) також надали перевагу методико-математичній підготовці і поєднали курси «Математика» і «Методика викладання освітньої галузі «Математика» у загальний курс «Математика з методикою викладання» навіть не збільшуючи кількість годин на його вивчення.
Авторське право (c) 2023 Катерина ІВАНОВА, Оксана ЛІБА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ОСОБЛИВОСТІ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ ПОЧАТКОВИХ КЛАСІВ ДО ОБРАЗОТВОРЧОЇ ДІЯЛЬНОСТІ УЧНІВ
У статті розглянуто особливості підготовки майбутніх учителів початкових класів до образотворчої діяльності учнів засобами інформаційно-комунікаційних технологій. Акцентовано, що образотворче мистецтво допомагає формувати уявлення про світ на основі чуттєвого досвіду, спостереження, уяви та практичної діяльності. Образотворча діяльність учнів у початковій школі – це спільна робота вчителя й учнів, спрямована на планування, організацію, проведення творчого процесу із урахуванням індивідуальних художніх здібностей молодших школярів. Визначено, що в епоху діджиталізації крім традиційних методів і прийомів підготовки майбутніх учителів початкових класів до образотворчої діяльності учнів, варто звернути увагу на інтернет сервіси, що стають більш поширеними в умовах технологічного прогресу суспільства. Проаналізовано низку інтернет сервісів, які можна застосовувати у процесі підготовки майбутніх учителів початкових класів до образотворчої діяльності учнів: Google Arts and Culture, Daily Art, Bing, Animated Drawings, Stop Motion Studiо, Touch Van Gogh, Quiz Art. Зазначено, що такі інтернет сервіси допомагають поглиблювати знання студентів із мистецтвознавства та розширювати уявлення про новітні мистецькі практики.
Авторське право (c) 2023 Валентина МОВЧАН, Лілія ПІДМОГИЛЬНА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
НЕПЕРЕРВНА ОСВІТА ЯК ЧИННИК ПІДВИЩЕННЯ ПРОФЕСІЙНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНІХ ФАХІВЦІВ УПРАВЛІННЯ СУДНОВИМИ ТЕХНІЧНИМИ СИСТЕМАМИ І КОМПЛЕКСАМИ
Статтю присвячено актуальній проблемі сучасності, а саме неперервній освіті фахівців, зокрема фахівців морської галузі. Йдеться про те, що неперервна освіта наразі є чинником успішності, адже супроводжує процес зростання освітнього потенціалу особистості протягом життя. У системі неперервної освіти особлива увага на освіту дорослих за межами їхньої базової освіти, цей процес має бути спрямований на набуття та підвищення професійної кваліфікації, перепідготовки за необхідності зміни професії, самоосвіта під час процесу адаптації до несталих соціальних умов тощо. Стверджується, що неперервна освіта має бути складовою вітчизняної системи освіти та посилювати підготовку фахівців до якісного й ефективного виконання професійних функцій. Наводиться низка дефініцій, які визначають категорію «неперервна освіта»: «освіта дорослих» (adult education); «продовжена освіта» (continuing education); «подальша освіта» (further education); «відновлювана освіта» (recurrent education); «перманентна освіта» (permanent education); «освіта протягом життя» (lifelong education); «навчання протягом життя» (lifelong learning ‑ LLL) тощо. Дається визначення ключової дефініції дослідження «неперервна освіта» як складової системи освіти, що направлена на вдосконалення набутих під час формальної освіти у профільному закладі вищої освіти професійних компетентностей та особистісних якостей протягом усієї професійної діяльності фахівців управління судновими технічними системами і комплексами. Окреслено основні складові неперервної освіти майбутніх фахівців управління судновими технічними системами і комплексами, з метою підвищення їхньої професійної компетентності.
Авторське право (c) 2023 Ганна ТЕРЗІ https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ВПЛИВ ЦИФРОВІЗАЦІЇ ПОШТОВИХ ПОСЛУГ НА СТРУКТУРУ І ЗМІСТ ПРОФЕСІЙНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ ОПЕРАТОРІВ ПОШТОВОГО ЗВ’ЯЗКУ
Охарактеризовано особливості цифрової трансформації сучасних вітчизняних поштових операторів і доведено, що зазначені процеси є основним чинником зміни структури і змісту професійної компетентності кваліфікованих робітників, підвищення вимог до їх особистісних і професійних якостей. Виявлено суперечність між проголошеним компетентнісним підходом до професійної підготовки операторів поштового зв’язку і організацією освітнього процесу в закладах професійної (професійно-технічної) освіти, що виражається в переважанні теоретичних знань над практичними, не чіткому розмежуванні змісту навчання відповідно до професійної кваліфікації за класами; орієнтованості навчальних дисциплін на засвоєння здобувачами освіти сталих знань. З’ясовано, що подальшого вирішення потребує проблема встановлення продуктивних зв’язків з роботодавцями з метою модернізації матеріально-технічної бази навчально-виробничих майстерень та запровадження дуальної форми навчання; розроблення навчальної літератури та науково-методичного забезпечення. Обґрунтовано, що до структури і змісту професійної компетентності майбутніх операторів поштового зв’язку доцільно включити мотиваційно-ціннісний, знаннєвий, діяльнісний компоненти; подальшого вдосконалення потребує інформаційно-технологічна складова (інформаційні, цифрові та операційні знання і уміння); мотиваційно-ціннісний компонент доречно доповнити конативним компонентом (вольові механізми саморегуляції). Запропоновані й обґрунтовані у цій статті структура і зміст професійної компетентності майбутніх операторів поштового зв’язку спрямовані на їх трансформацію відповідно до сучасних вимог роботодавців.
Авторське право (c) 2023 Ольга КАЙТАНОВСЬКА https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
УМОВИ РОЗВИТКУ КРИТИЧНОГО МИСЛЕННЯ МАЙБУТНІХ ЕКОНОМІСТІВ ЯК ОСНОВИ СУСПІЛЬНОЇ ЕВОЛЮЦІЇ У XXI СТ.
Освіта в галузі економічних наук повинна розглядатися не лише з точки зору економічної цінності, а як щось, що може допомогти майбутнім економістам враховувати наслідки своїх рішень, бачити світ у широкому контексті. Аргументовано необхідність розвитку критичного мислення майбутніх фахівців з економіки, що стає економічно вигідніше з довгострокової точки зору. Зазначено, що ефективність майбутньої професійної діяльності студентів-економістів залежить від їхньої зацікавленості в постійному підвищенні рівня знань, умінь і навичок, здатності організовувати процес професійного та особистісного самовдосконалення. Результати експертного оцінювання дали змогу визначити, що найвищий ранг отримали ті фактори, що мали відношення до розвитку мотиваційної сфери забезпечення розвитку критичного мислення як різновиду професійного становлення, обрання форм і методів, що розвитку критичного мислення, розробка навчально-методичного забезпечення, адекватного до змісту діяльності з розвитку критичного мислення та опанування майбутніми фахівцями з економіки інструментарієм критичного мислення. Акцентовано увагу на тому, що серед умов розвитку критичного мислення в сучасних умовах функціонування системи професійної підготовки економістів виділяємо організацію ІОС ЗВО зі спрямованістю на розвиток цифрової та медіа- грамотності, залучення студентів до процесу самостійної підготовки, упровадження активного кооперативного навчання на основі використання засобів ІТ, формування особистості, стійкої до «емоціонального кружляння» з твердою професійною позицією, впевненої у своїх знаннях та професійних діях і судженнях.
Авторське право (c) 2023 Вячеслав РІЗНИК https://creativecommons.org/licenses/by/4.0